Ariile protejate constituite pe teritoriul judetului Tulcea sunt in total 25, insumand o suprafata de 586.238,05 ha, din care o Rezervatie a Biosferei - Delta Dunarii, Parcul National Muntii Macinului cu o suprafatade11.321ha , 18 Rezervatii Stiintifice incluse in RBDD si 9 Rezervatii Naturale. Ariile protejate constituite pe teritoriul judetului Tulcea si recunoscute la nivel national prin intermediul HG 2151/2004 privind instituirea regimului de arie naturala protejata( pentru noi zone), sunt in total 24cu o suprafata de 9243,6 ha.
Suprafate: zone cu regim de protectie integrala - 50. 600 ha, zone tampon - 223.300 ha(suprafata totala- 273.900 ha).
» sus
» sus
Rezervatia de liliac "Valera Oilor" Localizare: avand o suprafata de 0,35 ha, rezervatia este amplasata in zona central ?nordica a Podisului Babadag, pe directia S-V, la 10 km distanta de localitatea N. Balcescu , respectiv la 2 km vest de DN Tulcea-Bucuresti, intre localitatile Ciucurova si N. Balcescu. Descriere: Rezervaria este amplasata pe un versant inferior, sudic cu inclinare de 30 grade pe substrat calcaros. Aceasta face parte din podisul Babadag, unitate sedimentara de varsta cretacica constituita din calcare marnoase, calcare grezoase si conglomerate. Motivul constituirii rezervatiei rezervatiei il reprezinta necesitatea conservarii unui palc de liliac (Syringa valgaris) pe o suprafata de 0,15 ha, propus ca rezervatie integrala, restul constituind zona tampon. (Petrescu, manuscris)
» sus
Rezervatia de liliac "Fantana Mare" Localizare: avand o suprafata de aproximativ 0,3 ha, rezervatia este situata in zona central sudica a Podisului Babadag, la limita cu Podisul Casimcei, pe valea Topologului, la 3 km S-E de satul Fantana Mare. Rezervatia face parte din Unitatea de Productie Dumbrava. Descriere: Rezervatia este amplasata pe un versant cu expozitie S-Vestica si inclinare de 20 grade. In podisul Babadag datorita infiltrarii apelor in substratul calcaros, reteaua hidrografica este slab dezvoltata. Vegetatia: in rezervatie creste spontan si se inmulteste vegetativ specia Syringa vulgaris (liliac) ce are un caracter de raritate si unicitate in judetul Tulcea. Aceasta specie formeaza aici un palc in suprafata de 0,13 ha ce constitue zona de rezervatie integrala; palcul are structura compacta, deasa cu o drajonare abundenta spre exterior, exemplarele de liliac avand dimensiuni maxime de 60 cm respectiv inaltimi maxime de 5m. (Petrescu, manuscris)
» sus
Rezervatia botanica "Korum Tarla" Localizare: rezervatia avand o suprafata de 2,4 ha este situata in partea de nord a Padurii Babadag, intr-o zona de platou, la cc-a 1 km de orasul Babadag. La vest se invecineaza cu popasul ?Doi Iepurasi? si DN Tulcea ?Constanta, iar la est cu Padurea Visterna. Descriere: Rezervatia este amplasata pe un platou ce face parte din podisul Babadag, unitate sedimentara de varsta cretacica constituita din calcare marnoase, calcare grezoase si conglomerate. Vegetatia: caracterizata de goruneto-sleau cu productivitate mijlocie se remarca in zona arboret artificial plantatii de productivitate inferioara in care predomina gorunul (Quercus petraea), frasinul (Fraxinus excelsior), ulmul ( Ulmus sp.) . Rezervatia a fost constituita pentru protejarea speciei Sophora prodanii jaubertii ( margelusa), planta de origine Balcan ? Tauro ? Caucazo ? Anatolica, aflata aici in singura statiune cunoscuta din Romania. Asociatia floristica in cadrul careia vegeteaza aceasta specie este Cynodonti-Poetum angustifoliae subasociatia sophoretosum, separata astfel datorita caracterului codominant al speciei diferentialeSophora jaubertii. Pe langa specia dominanta Poatum angustifolia, cea diferentiala de asociatie Cynodon dactylon, caracteristice pentru aceasta subasociatie sunt speciile Digitalis lanata (degetar), Achillea neilreichii, Stachys germanica. Influenta padurii limitrofe se manifesta prin speciile Brachypodium sylvaticum (obsiga), Geum urbanum (cerentel), Carex polyphylla, Poa nemoralis (firuta). Subasociatia este dominata de specii eurasiatice (40%) urmate de cele circumboreale (18%), si europene (10%) fiind deasemenea dominata de hemicriptofite. Sophora apare atat in poiana cat si sub plantatia de Fraxinus excelsior (frasin), Ulmus minor ( ulm) si Quvercus pedunculiflora (stejar brumariu).(Dihoru, Donita, 1970)
» sus
» sus
Locul fosilifer "Dealul Bujoarele"
» sus
Rezervatia geologica "Agighiol" Localizare: avand in total 9,7 ha, rezervatia se situeaza in partea nordica a Lacului Razelm, la NV de localitatea Agighiol, intre Dealul Redi si Agighiol. Descriere: rezervatia paleontologica este reprezentata printr-un celebru punct fosilifer din Dobrogea de Nord, care adaposteste o bogata fauna mediotriasica. Aici se intalnesc Triasicul mediu in dezvoltare complexa. Morfologic caracteristica reliefului o constituie insularitatea masivelor calcaroase cu versanti prelungi,acoperiti cu loess si cu altituduni reduse (206 m). Vegetatia: este caracterizata prin existenta pajistilor de stepa, Pontic-balcanice de loess si/sau petrofila si vegetatie saxicola, insa nu au fost efectuate studii sistematice. Fauna: Obiectul protectiei il constituie fauna fosila de varsta Triasic mijlociu (Cephalopode, Brachiopode, Bivalve). Nu au fost efectuate alte studii sau cercetari.
» sus
Padurea Niculitel Localizare: nu se cunoaste amplasarea exacta a rezervatiei si nici la cine se afla documentatia de constituire si planul de situatie. Exista un numar redus de informatii. Actul de constituire: ICM 1743/1939; se presupune ca este vorba de Poiana Regelui Ferdinand I?, a carei constituire este legiferata prin Ordinul ministerial ce cuprinde articolele 1, 2,3 aparut in Monitorul Oficial nr. 126/10.06.1927. In ordin nu se specifica suprafata rezervatiei. In ce priveste amplasamentul, se mentioneaza ca aceasta este situata in padurea de langa Niculitel. In prezent, in terenul unde se presupune ca ar fi fost poiana respectiva, sunt terenuri agricole. Informatiile asupra poienii provin dintr-un extras din Revista padurilor , articolul: O excursie regala pe Dunare in 1926 crearea primei Rezervatiuni a naturei? Grintescu G. Institutul de arte grafice Eminescu Bucuresti 1927.
» sus
Rezervatia naturala " Padurea Babadag - Codru "
Localizare: rezervatia are o suprafata de 524,60 ha.
Asociatia Agroopyro - thymetum zygioidi Dihoru (1969) 1970 este specifica Podisului Babadag si considerata endemica pentru Dobrogea. Printre speciile considerate cele mai frecvente in cadrul acestei asociatii care sunt prezente si in lista rosie nationala mentioman: Koeleria lobata, Agropyron brandzae(specie endemica), Dianthus pseudarmeria , Pimpinella tragium ssp. Lithophila, Satureja caerulea.
» sus
Rezervatia naturala " Lacul Traian "
Localizare: rezervatia are o suprafata de 326 ha. În urma studiului efectuat în zona lacului Traian au fost identificate 102 specii de păsări, grupate din punct de vedere sistematic în 15 ordine şi 39 de familii.
» sus
Rezervatia naturala " Muchiile Cernei-Iaila " Localizare: Rezervatia având o suprafaţă de 1891 ha, este situată între localităţile General Praporgescu şi Mircea Vodă, rezervaţia este accesibilă pe drumul comunal DC 39. În pertea sudică şi estică a rezervaţiei se poate ajunge pe drumul judeţean 222 B apoi pe drumuri agricole. Rezervaţia cuprinde 4 tipuri de habitate naturale a căror conservare necesită declararea ariilor speciale de conservare, două tipuri de habitate ameninţate, rare şi / sau care conţin numeroase specii ameninţate cu dispariţia pe care statele semnatare ale Convenţiei de la Berna se angajează să le protejeze
» sus
Rezervati naturala " Beidaud " Rezervaţia cu o suprafaţă de 1121 ha este situată pe teritoriul administrativ al comunei Beidaud. Pe teritoriul rezervaţiei au fost identificate 4 tipuri de habitate naturale a căror conservare necesită declararea ariilor speciale de conservare, incluse în anexa nr. 2 a Legii 345/ 2006, enumerate mai jos: - pante stâncoase silicioase cu vegetaţie chasmofitică; - pajişti uscate (stepa de loess Pontic-balcanică şi stepa petrofilă endemică); - păşuni (pajişti) împădurite; - situri importante pentru orhidee (habitat prioritar). Se gasesc două tipuri de păduri dobrogene ce se încadrează simultan în toate criteriile menţionate în fraza anterioară. Acestea sunt ecosisteme fragile îndeosebi datorită climatului celui mai arid din ţară şi constituie habitatul a numeroase specii ameninţate cu dispariţia. Aceste tipuri de habitate corespund etajelor de vegetaţie ale pădurilor din nordul Dobrogei , - păduri de silvostepă(Quercetum pedunculiflorae carpinetosum); - păduri submediteraneene (Paeonio - Carpinetum orientalis).
» sus
Rezervatia naturala " Valea Mahomencea " Rezervaţia având o suprafaţă de 1029 ha, este situată pe teritoriul comunei Casimcea . Accesul în rezervaţie se face pe drumuri agricole, din drumul judeţean dintre Rahmanu şi Casimcea, în dreptul localităţii Corugea. În cadrul reţelei de arii protejate de stepă din judeţul Tulcea rezervaţia prezintă ca particularitate absenţa totală a arborilor, ceea ce creează un cadru peisagistic aparte. Împreună cu rezervaţia Pădurea Babadag, Valea Mahomencea reprezintă singura arie protejată din Dobrogea de Nord în care este citată asociaţia Elytrigietum intermediae. În ceea ce priveşte flora se constată că rezervaţia reprezintă una din puţinele arii protejate din judeţul Tulcea (şi implicit din ţară) în care se conservă populaţii de Astragalus cornutus şi Dianthus pallens. Din punct de vedere faunistic, rezervaţia se individualizează prin identificarea aici a speciei foarte rare Elaphe quatorlineata precum şi a unor specii ca Cyrcus pygargus şi Testudo graeca.
» sus
Rezervatia naturala " Dealul Ghiunghiurmez " Aria protejată , cea mai înaltă altitudinal dintre rezervaţiile de stepă din Dobrogea Centrală, constituie una din rarele zone în care Podişul Casimcei mai păstrează un relativ aspect montan, caracteristic orogenezei caledoniene. Aceasta se datorează în special versanţilor şi văilor abrupte şi stâncoase, spre deosebire de aspectul predominant de peneplenă al Dobrogei Centrale. Împreună cu rezervaţia învecinată, Muchiile Cernei - Iaila, acestea reprezintă cele mai întinse rezervaţii de stepă din ţară. Pe lângă numărul ridicat de asociaţii şi specii rare şi / sau ameninţate, caracteristice Dobrogei, rezervaţia constituie una din puţinele arii protejate din Dobrogea de Nord în care se conservă populaţii de Lactuca viminea, Minuartia adenotricha, Astragalus cornutus, ultimul fiind semnalat doar în Valea Mahomencea. Din punct de vedere faunistic rezervaţia e caracterizată îndeosebi prin prezenţa speciilor Oenanthe isabelina, Melanocorypha calandra, Hieraaetus pennatus.
» sus
Rezervatia naturala " Chervant - Priopcea" Rezervaţiaavând o suprafaţă de 568 ha, este amplasată în partea de SV a Munţilor Măcin, pe teritoriul comunei Cerna Aria protejată se remarcă prin coexistenţa în cadrul aceleiaşi rezervaţii atât a pajiştilor stepice pe substrat calcaros cât şi a celor pe substrat silicios, ceea ce sporeşte în ansamblu numărul de specii şi oferă posibilitatea unor studii comparative privind variaţia biodiversităţii în funcţie de condiţiile edafice. Specia Allyssum tortuosum ssp. eximium este citată în România numai de pe aceste coline dintre Greci şi Cerna, cuprinse în rezervaţie. Fauna rezervaţiei se distinge îndeosebi prin prezenta unor specii de păsări răpitoare ca Aquila pomarina, Hieraaetus pennatus, Pernis apivorus. Aceasta este şi una din rarele rezervaţii din Dobrogea în care a fost identificată Vipera ammodytes
» sus
Rezervatia naturala " Dealul Calugaru - Iancina "
Localizare: rezervatia cu o suprafata de 30 ha,este amplasatae teritoriul administrativ al comunei Jurilovca, la sud de Lacul Razim. Împreună cu zona strict protejată Capul Doloşman, această rezervaţie constituie singura arie protejată, cel puţin din România, care asigură conservarea asociaţiei foarte rare Koelerio lobates - Artemisietum lerchianae, endemică pentru Dobrogea. Aceasta este unica arie protejată din judeţul Tulceaîn care se conservă asociaţia endemică de stepă petrofilă Teucrio polii - Melicetum ciliatae. Fauna rezervaţiei se distinge îndeosebi prin numărul ridicat de specii de păsări răpitoare între care se remarcă Haliaeetus albicilla, Aquila clanga, Buteo rufinus.
» sus
Rezervatia naturala " Muntele Consul "
Localizare: rezervatia cu o suprafata de 28 ha, este amplasata pe teritoriul administrativ al comunelor Izvoarele si Horia. De asemenea, acesta constituie cel mai reprezentativ peisaj caracteristic pentru formele de relief vulcanic şi carstic din nordul Dobrogei. Acestea conferă Muntelui Consul un caracter peisagistic unic în ţară. Pe lângă numeroasele asociaţii şi specii rare şi / sau ameninţate caracteristice pentru Dobrogea, rezervaţia constituie, împreună cu Parcul Naţional Munţii Măcinului, singurele arii protejate din România în care a fost identificată specia Gymnospermium altaicum. De asemenea specia Achillea depressa este citată doar aici, în cadrul reţelei de arii protejate din nordul Dobrogei. Ornitofauna rezervaţiei se remarcă prin prezenţa unor răpitoare ca Aquila pomarina, Buteo rufinus, Hieraaetus pennatus.
» sus
Rezervatia natuurala " Dealul Sarica " Descriere: Rezervaţia constituie singura arie protejată din judeţ şi probabil din ţară, în cadrul căreia este întâlnită specia ameninţată Lunaria annua ssp. pachyrhiza. De asemenea aceasta constituie una din rarele arii protejate din Dobrogea de Nord în care se conservă populaţii de Ephedra distachya, precum şi arborete de stejar pufos (Galio dasypodi - Quercetum pubescentis) cu structură relativ plurienă, apropiată de cea a pădurilor naturale, cu arbori seculari.
» sus
Rezervatia naturala " Dealurile Bestepe " Localizare: Rezervaţia cu o suprafaţă de 415 ha este situată în vecinătatea comunelor Beştepe şi Mahmudia Descriere: Rezervaţia constituie una din rarele arii protejate în care sunt întâlnite pajişti stepice atât pe substrat calcaros cât şi silicos, ceea ce sporeşte numărul total de specii de plante. Specii precum Goniolimon collinum, Herniaria hirsuta, Ephedra distachya sunt întâlnite doar în alte câteva rezervaţii din judeţul Tulcea. Alte specii precum Reseda phyteuma, Symphytum tauricum, Rosa elliptica sunt conservate în arii protejate doar aici, în nordul dobrogean. Din punct de vedere faunistic, în rezervaţie trebuie remarcată în special prezenţa speciilor Circus aeruginosus, Circaetus gallicus, Accpiter nisus. Este important de subliniat că aceasta reprezintă singura arie protejată din judeţul Tulcea în care a fost semnalat Eryx jaculus.
» sus
Rezervatia naturala " Enisala "
Rezervaţia cuprinde 4 habitate naturale , enumerate mai jos: - pante stâncoase calcaroase cu vegetaţie chasmofitică - pajişti uscate (stepa de loess pontic-balcanică şi stepa petrofilă endemică - pajişti uscate seminaturale şi facieşuri de acoperire cu tufişuri pe substrat calcaros - grote neexploatate turistic
» sus
Rezervatia naturala " Uspenia " - silvostepă cu păduri submediteraneene; - păduri de foioase xeroterme submediteraneene.
» sus
Rezervatia naturala " Edirlen " Din punct de vedere faunistic trebuie subliniată prezenţa speciilor Pernis apivorus, Cyrcus pygargus, C. macrourus, Asio flammeus.
» sus
Rezervatia naturala " Casimcea "
» sus
Rezervatia naturala " Razboieni " Importanţa naţională a ariei protejate constă în identificarea în cadrul acesteia a unor fosile considerate a fi cele mai vechi urme de viaţă din România, ceea ce o individualizează şi în raport cu celelalte arii protejate propuse. Din punct de vedere faunistic, rezervaţia se remarcă prin speciile Oenanthe isabelina, Falco peregrinus, Buteo rufinus. Valoarea acestei zone creşte şi prin prezenţa accidentală, în cadrul faunei descrisă pentru aceste zone (specii ale genurilor Vendotaenia,Beltaneloides,Nemiana etc.), a unor specii reprezentative pentru fauna de tip Ediacara (identificată pentru prima dată în Australia), foarte rar semnalată pe plan internaţional .
» sus
Rezervatia naturala " Coltanii mari " În ornitofauna rezervaţiei o importanţă deosebită prezintă unele specii ca Aquila clanga, Buteo rufinus, Hieraaetus pennatus.
» sus
Rezervatia naturala " Peceneaga " Din punct de vedere floristic aceasta reprezintă una din puţinele arii protejate, cel puţin din nordul Dobrogei, în care a fost identificată specia Gagea callieri.
» sus
Rezervatia naturala " Dealul Mandresti "
» sus
Rezervatia naturala " Magurele " Localizare: Rezervaţia are o suprafaţă de 292 ha, rezervaţia fiind amplasata pe versanţi mai mult sau mai puţin accentuaţi, este constituită din păduri aparţinând comunei Topolog, respectiv Ocolului Silvic Ciucurova. Descriere: În rezervaţie o notă aparte este conferită de prezenţa unor populaţii importante de Euphorbia myrsinites, complet izolate de celelalte staţiuni îndepărtate din estul judeţului. Acestea se dezvoltă pe şisturi verzi, situaţie diferită de restul populaţiilor din nordul Dobrogei. Datorită interdicţiei de a păşuna în fond forestier pajiştile sunt foarte bine conservate şi reprezentative pentru stepa neperturbată antropic. Rezervaţia se individualizează peisagistic şi prin ravenele foarte adânci, săpate în depozite loessoide profunde, ce ajung adeseori până la roca de bază, unde interceptează pânza freatică dând naştere unor cursuri de apă cu debit redus, ce au un caracter temporar. Toate acestea generează un peisaj spectaculos, caracteristic pentru această rezervaţie.
» sus
Rezervatia naturala " Denistepe "
» sus
Rezervatia naturala " Manastirea Cocos? " Localizare: este amplasata pe teritoriul administrativ al comunei Niculitel Descriere: Rezervaţia prezintă o valoare bioistorică deosebită, fiind locul în care, conform tradiţiei, cântau cocoşii sălbatici, fapt ce a stat la originea numelui mânăstirii. Aceasta este importantă pentru reconstituirea habitatului speciei respective, presupusă a fi Lyrurus tetrix viridanus, cocoşul de mesteacăn silvostepic, în prezent dispărut din Dobrogea. Împreună cu Parcul Naţional Munţii Măcinului şi Dealul Sarica, rezervaţia reprezintă singurele arii protejate din România în care a fost identificată asociaţia extrem de rară, endemică pentru Dobrogea, Gymnospermio altaicae - Celtetum glabratae.
» sus
Rezervatia naturala " Carasan -Teke " Valoarea floristică a rezervaţiei rezultă din faptul că aceasta este singura arie protejată din judeţul Tulcea în care se protejează bujorul de stepă (Paeonia tenuifolia). De asemenea aceasta este una din rarele rezervaţii în care se conservă speciile din Lista roşie europeană Stipa ucrainica, Ornithogalum amphibolum, precum şi taxoni din Lista roşie naţională ca Gymnospermium altaicum, Centaurea marschalliana, Iris sintenisii etc.
» sus
Rezervatia naturala " Valea Ostrovului " Localizare: Rezervaţia cu o suprafaţă de 61,8 ha , este amplasată pe substrat calcaros ce aflorează pe culmi, respectiv pe depozite loessoide caracteristice pentru văi şi versanţii inferiori este constituită din păduri aparţinând comunei Dorobanţu, respectiv Ocolului Silvic Cerna. Rezervaţia cuprinde urmatoarele habitate naturale : - pajişti uscate (Festucetum callieri); - fâneţe împădurite (rarişti şi poieni din asociaţia Galio- Quercetum); - pajişti uscate seminaturale şi faciesuri de acoperire cu tufişuri pe substrat calcaros - pante stâncoase calcaroase cu vegetaţie chasmofitică (Sedo – Polytrichetum); - grote neexploatate turistic BIBLIOGRAFIEBIBLIOGRAFIE
DAMACEANU et al., Cercetari privind ameliorarea padurilor degradate din nordul Dobrogei, Ed. Agro-Silvica, Bucuresti. 1964.
» sus
|